Значення статевого фактора в реалізації нейтрофільно-лімфоцитарного індексу та інших показників лейкоцитарної формули в умовах стресових факторів сучасності - Гончаренко, В. В.; Соколенко, С. В. (НДУ ім. М. Гоголя, 2026)
Серед факторів, які можуть впливати на стрес-індуковані зміни імунних реакцій, зокрема, запальні процеси, вказують стать людини. Важливою характеристикою, яка поєднує стрес-реакцію та запальні явища, є нейтрофільно-лімфоцитар- ний індекс (ІНЛ), що демонструє динамічний зв’язок між вродженою та адап- тивною клітинною імунною відповіддю і залежить від багатьох факторів. Проте, нейтрофільно-лімфоцитарний індекс не можна розглядати ізольовано від реакції на стрес імунної системи загалом. Компоненти імунної системи діють на виклики різної природи інтегровано. Мета нашого дослідження – проаналізувати значення статевого фактора у реакціях нейтрофільно-лімфоцитарного індексу та інших показників лейкоцитарної формули на стресові виклики сучасності у студентів віком 18-21 років. Оцінку популяцій лейкоцитів провели у 47 студентів. Серед обстежених було 11 осіб чоловічої статі та 36 осіб жіночої. Для студентів жіночої статі аналіз проводили у фолікулярну фазу менструального циклу. Частина обстежених не хворіла попередньо на COVID-19, частина перехворіли за 6-9 місяців до першого обстеження у 2021 році. Повторну оцінку показників у цих же студентів зробили у 2023 році, в період воєнного стану. Встановили, що серед студентів віком 18-21 років жіноча стать, у випадку інфікування COVID-19, більше схильна до загальної мобілізації лейкопоезу, проте, надалі зумовлює нижчу відповідь на наступні стресові чинники. Така мобілізація відобразилася зростанням кількості лімфоцитів та моноцитів саме в осіб цієї когорти в період пандемії. Стресові умови воєнного стану у 2023 році викликали зниження кількості лімфоцитів, не залежно від статі та попереднього захворювання на COVID-19, що підтверджує схильність лімфоцитів до стрес-індукованого апоптозу. Повернення кількості моноцитів у 2023 році в межі норми свідчить про нижчу чутливість цієї ланки клітинного імунітету до стресових чинників і вищу потенційну прозапальну роль паличкоядерних нейтрофілів. Саме ця популяція лейкоцитів демонструвала підвищену кількість, особливо в осіб жіночої статі, котрі попе- редньо перехворіли на COVID-19, в період пандемії, а також в обстежених обох статей в період воєнного стану. Це, своєю чергою, на фоні зниження кількості лімфоцитів у 2023 році, призвело до зростання нейтрофільно-лімфоцитарного індексу у всіх обстежених студентів. Прозапальні явища у період пандемії мали більше вираження в осіб жіночої статі, чітко виражені ознаки стресу проявилися в обстежених обох статей.
Keywords: стать, лейкоцити, нейтрофільно-лімфоцитарний індекс, прозапальні фактори, моноцити, еозинофіли, базофіли, емоційний стрес, пандемія COVID-19, воєнний стан